Den+femte+grunleggende+ferdighet

**// Den femte grunnleggende ferdighet //** **// Pørtefølje og digitale mapper – et sted for læring //** ** Gyldendal Akademiske 2006 **
 * Asgjerd Vea Karlsen og Tor Arne Wølner: **

I forordet skriver forfatterne at målet med boka er //finne gode metoder for pedagogisk bruk av digitale porteføljer for elever og studenter.// Videre ønsker de med boken å vise hvordan digital kompetanse både kan bidra til økt motivasjon og læring.

De går her inn på begrepet digital mappe og portefølje. En portefølje er en samling arbeid. Forutsetningen for læring er at vi har samlet vår egen usynlige portefølje, med det mener de at vi har kunnskap og kompetanse som vi har lagret i eget minne. Disse lagrede erfaringer kombinert med ny kunnskaper skaper læring. Lærerens oppgave er å finne metoder for riktig bruk av disse ressurskildene. Undersøkelser viser at barn har god kjenneskap dataspill, men liten kompetanse i IKT. Dette betyr øktende behov for digital kompetanse og for å beherske digitale verktøy. Målet med digitale mapper må være å lære mer, ikke bare for oppbevaring av oppgaver og informasjon. Å oppnå læring er avhengig av metoder. Ved å bruke åpne eller delvis åpne porteføljer kan elevene benytte denne i forskjellige emner og fylle på sin egen usynlige mappe. Ved å utfordre denne usynlige mappens kunnskapsgrenser og oppstår det aktivitet og læring. Boken viser ut i fra et sosiokulturelt perspektiv aktiviteter for hvordan porteføljene kan brukes til annet enn arkivering av tekst.
 * //Kapittel 2 – begrepene digitale mapper og portefølje//**

ITU Monitor (skolens digitale tilstand) er en undersøkelse av IKT i skolen. Denne viser liten utvikling fra 2003 til 2005. En årsak kan være at det ikke finnes gode nok metoder. Skal man innføre nye elementer i skolen må man gå i dybden for å lykkes. Bruken av digitale mapper kan brukes for å endre arbeidsformen og øke bruken av IKT i faglig sammenheng. Man må starte med konkretisering og implementeringen av IKT i skolen. Bruken av IKT i skolen må være meningsfyll og et naturlig verktøy å bruke. Til dette trengs det kompetanse. Foreløpig vet man lite om hvordan slike mapper brukes. Det er imidlertid stor variasjon mellom skoler og mellom videregående og grunnopplæringen. Undersøkelser viser også at kvinnelige lærere benytter denne formen mer enn de mannlige.
 * //Kapittel 3 – erfaringer med digitale medier og mapper i skolen//**

Felles for alle er at de mottar ny kunnskap fra endre gjennom arbeid, samarbeid, dialog og trening. Uansett hvor individet befinner seg har man en usynlig portefølje som utvikler seg. Forfatternes tolkning av porteføljebegrepet er at det er todelt: den fysiske porteføljen hvor man samler arbeidsoppgaver samt den usynlige som man bærer med seg hele tiden. I denne boken peker de på elevenes portefølje og ny digital læringsarena og strategier for å læring på en slik arena. Det er her viktig å velge hvilken læringsteori man legger til grunn. Bokas utgangspunkt er et //sosiokulturelt perspektiv.// Læringsteori for digitale læringsarenaer -> gjennom porteføljemetodikk og et sosiokulturelt perspektiv der de gir mulighetene for nye læringsarenaer som vil kunne utvide læringsbegrepet og gi en ny læringsressurs. Læringsteoriene trengs for bedre å kunne utnytte læringspotensialet i mappemetodikken.
 * //Kapittel 4 – den digitale læringsarena//**

Man må tenke seg hva som er gode rom for læring før man ser på digitale mapper som et sted for læring. Noe av det viktigste med bruk av digitale mapper er refleksjon rundt det vi har og det nye vi får tilført. Ny læring og forståelse forlanger respons for å kunne utvikle seg videre. Her refereres det til Vygotskys teori om at man lærer i fellesskap og dialog med andre mennesker. Før man anvender digitale mapper må man spørre om dette gir bedre læring. Man må sette et mål og målet må være økt læring. Det andre er at elevene må utvikle digital kompetanse som igjen øker deres femte basisferdighet – digital ferdighet. Til sist må det være et pedagogisk grunnlag for bruken av dette verktøyet. De nevner prosessorientert skriving i en digital læringsarena. Ved en slik metode diskuteres innholdet underveis og man kan revidere underveis før endelig tekstskriving. Til denne prosessen kan elevene spille på hverandre i tillegg til læreren. Hvordan kan dette gjøres i praksis? De diskuterer LMS-er som et aktuelt verktøy, men mener disse har begrensninger til dette formålet. LMS-er kan øke effektiviteten i en skoles administrasjon, men er for lite dynamisk som et sted for læring. Forfatterne henviser til Høyskolen i Vestfold der de har innført weblogg som mappe for digital portefølje. Ved bruk av weblogg vil elevene gå fra å være passive til aktive brukere. Gjennom dette nettverket kan man gå fra individuell læringsprosess til kollektiv ved koble seg til hverandre gjennom et nettverk. Her er det viktig at elevene er beviste hva loggen skal brukes til. En weblogg har et kommentarfelt og det er viktig at alle brukere er varsomme med kommentarer.
 * //Kapittel 5 – Digitale mapper – et sted for læring?//**

I dette kapitlet tar forfatterne for seg forskjellige oppgavetyper som kan benyttes som digital læringsarena. Disse eksemplene belyser de ut i fra ulike synsvinkler som: - hensikten med oppgaven - lærerens rolle og oppgave - studentenes rolle og arbeidsmetode - læringsutbytte
 * //Kapittel 6 – oppgaver på en digital læringsarena//**

- en prosessorientert oppgavetype - en samarbeidsoppgave med kommunikasjonsverktøy i søkelyset - en oppgave der faglige drøftinger foregår på nett - en hypertekstfortelling - en multimodal oppgave - storylinemetoden som eksempel - til digital læringsarena i matematikk
 * De oppgavetypene de nevner er:**

I dette kapittelet bruker forfatterne Høyskolen i Vestfold som eksempel og de erfaringene som er gjort med digitale mapper her. Høyskolen var tidlig ute med å bruke digitale mapper. Målet med mappene er deling av kunnskap ved at man kan lese hverandre arbeider og bruke hverandre som kilder. Åpne mapper kunne nok virke noe skremmende, men det er blitt en kilde til veiledning og samarbeid. I tillegg får studentene digital kompetanse. Høyskolen benytter også logg og refleksjon rundt sine mappeoppgaver.
 * //Kapittel 7 – studentene om bruk av digitale mapper//**

Forfatterne hevder at man må være pedagogiske entreprenører. Vi må planlegge, tenke pedagogikk, portefølje, mappe og digitale ferdigheter når man går inn i dette læringsrommet. Man må huske å være ydmyke og ikke glemme alle god undervisningsoppegg. Digitale medier kan tilføye noe ekstra til nye og gamle læreprosesser. For eksempel kan det gi økte muligheter til tilpasset opplæring. Mennesker lærer på forskjellige måter og har forskjellige intelligenser. Kanskje får noen en mer tilpasset undervisning. Alt må sees i sammenheng med læreprosessen der ønsket er å oppnå at studentenes digitale portefølje skal bli en del av et sted for læring.
 * //Kapittel 8 – fra planlegging til gjennomføring med elevens portefølje//**

Mappevurdering kan være både uformell og formell. Formell vurdering kan være karakter mens det i barneskolen vil være en uformell vurdering siden de der ikke har karakter. Målet med vurderingen er at elevene/studentene skal komme videre med egen læringsprosess. For å oppnå dette bør ikke tilbakemeldingen være generell og uten spørsmål da dette ikke setter i gang refleksjon rundt egne produkter og læring hos elevene/studentene. Forfatterne hevder at refleksjonsarbeidet også foregår læring og man ser hva man bør jobbe mer med. Tanken er en prosessuell vurderingsform.
 * //Kapittel 9 – Vurdering//**

IKT og digitale mapper lager nye måter å arbeide på og det er et potensial for endringer som er spennende med hensyn til tilpasset opplæring. Det finnes en mengde digitale læremidler til hjelp for elever med forskjellige utfordringer. Forfatterne har eksempel som viser på hvilken måte digitale verktøy og programmer kan komme til nytte for enkelte i undervisninge. I forhold til tradisjonelle læremidler skiller IKT seg ut ved at det finnes forskjellige presentasjonsformer og man kan tilpasset til den enkelte elev.
 * //Kapittel 10 – Digitale mapper som kunnskapsbase for ulike elever//**

Forfatterne hevder at det kan oppleves som vanskelig for lærere og ledelse å implementere digitale mapper i undervisningen, men de understreker at dette er en prosess som trenger tid. Hensikten er heller ikke å legge bort alle gode undervisningsmetoder og opplegg, men at disse skal tas med i arbeidet med mapper og digitale porteføljer.
 * //Kapittel 11 – Digitale mapper som læringsarena – en utfordring?//**