Dramaturgi+i+distribuert+læring

//”Dramaturgi i distribuert læring” av// Jon Hoem Sammendrag av Thomas Nyland Johansen Artikkelens formål er å forklare digitale læringsressursers pedagogiske bruksmåter ved å klargjøre kommunikasjonsmønstrene i ressursene. Det presenteres et skjema som kan brukes til å vurdere ressurser på egenhånd og som i forbindelse med prosjektet var med på å styre uviklingen av programmet eLogg.

Punktvis oppsummering av problematikk nevnt innledningsvis: - Press fra det offentlige til at skoler skal ta i bruk digitale læringsressurser, særlig LMS - Innbakt legitimitet i begrepsbruken rundt LMS - Innføringen av IKT i de høyere utdanningssystemene har i en utredning av Norgesuniversitetene vist seg å i liten grad være basert på strategisk undervisning - Bruken av IKT bør utgå fra behov. Denne tanken er delvis fraværende i alle nivåer i skoleverket - … blant annet fordi de som tar de relevante beslutningene mangler verktøy til å vurdere verktøyene opp mot ønsket praksis - Salgsaktørenes markedsføringsretorikk slukes etter en ikke-partikulær vurdering - Misforholdet mellom IKT på fritiden og IKT i skolesammenheng: Digital kompetanse i seg selv kommer for elevene først og fremst hjemmefra

Artikkelen bygger på følgende punktvise forståelse av digital kompetanse av Educational Testing Service, som innebærer å: 1 // Motta // Forutsetter at den enkelte vet om at informasjon finnes og er si stand til å finne den. 2 // Håndtere // Forutsetter evne til å behandle informasjon for å løse konkrete oppgaver. 3 // Integrere // Evne til å sammenfatte informasjon og sammenligne og kontrastere informasjon fra ulike kilder. 4 // Evaluere // Evne til å vurdere informasjon i forhold til kvalitet og relevans. 5 // Skape // Egenproduksjon gjennom å tilpasse, anvende, designe og forfatte ulike former for informasjon.

Videre siterer jeg det artikkelen baserer på (Säljö 2001:23) om selve begrepet //læring//, som omtales som et samvirke mellom følgende tre punkter: 1 Utvikling og bruk av // psykologiske/språklige // redskaper. 2 Utvikling og bruk av // fysiske // verktøy. 3 // Kommunikasjon //, dvs. forskjellige former for samarbeid i ulike kollektive virksomheter.

** Kommunikasjonsmønstre: **

I artikkelen brukes dette skjemaet for å synliggjøre forskjeller mellom LMSer og personlige publiseringsformer, for eksempel blogger og wikis. Det er generelle eksempler og det siktes ikke til konkrete tjenester av konkrete leverandører.

Eksempler på hva disse kommunikasjonsmønstrene innebærer for ulike ressurser:

2b. Dialog i LMSer Mest relevant for dialog der deltakerne stiller likt er muligheten for å bruke diskusjonsforum. Vanligvis foregår dette på to nivå med hovedinnlegg og underinnlegg der alle poster under fullt navn. I tillegg er det funksjoner som e-post i LMSene, men dette er ikke det man først og fremst forbinder med et LMS og mange skoler benytter et separat e-postsystem.

1c. Kommentering i personlige publiseringssystemer Dette er et av de mest relevante punktene for personlige publiseringssystemer. Oftest er det ønsket av den som publiserer innhold at det som blir publisert skal kommenteres. Med blogger blir det gjerne kommentert i egne seksjoner for hver publisering, samtidig som at forfatteren har muligheten til å stengte muligheten for å kommentere spesielle publikasjoner, samt å moderere kommenteringen. Slik kommentering er ofte åpen for alle og man har gjerne mulighet for å være anonym.