Anettes+litteratursammendrag+Å+være+digital+i+alle+fag

=**//Å være digital i alle fag//**=

Bokmål
Denne boka er bygget opp med forord, innholdsliste, 12 kapitler (skrevet av ulike forfattere), som er delt inn i 5 deler, forfatteromtaler og til slutt stikkordregister. Hvert kapittel inneholder et fag, hvor det vurderes konkret hvordan det digitale kan integreres i de enkelte fag og hvordan man knytter den digitale kompetansen tett til den faglige kompetansen. Forfatterne realiserer dette ved en kombinasjon av teoretiske og praktiske tilnærminger og av erfaringsbasert og forskningsbasert viten.

"Å være digital" i skolen betyr at man har en bevisst holdning til at digitale verktøy og medier er noe man kan konsultere og anvende når det er faglig relevant.Og at man selvfølgelig har de digitale ressursene som en del av sitt repertoar. Man tenker, handler og uttrykker seg rett og slett på en ny måte i fag ved hjelp av digitale medier.

I Kunnskapsløftet er det en grunnleggende ferdighet dette med å være digital i alle fag. Det kreves at det digitale skal integreres i alle fag.

Her beskrives det mer om hva det vil si "Å være digital"; på den kompetente måten og på nettet. Det tar for seg undertemaer som nettvett og åpne eller lukkede arenaer på nettet. Det taes høyde for at pc og andre digitale verktøy brukes på fritid og i skole, og man leser ut av en stortingsmelding hvor det vektlegges at man skal møte potensialet som ligger i ungdomskulturen og skolens tradisjoner.
 * Kap 1;** **Å være digital:**

Her gir forfatteren en oversikt over hva internasjonal forskning kan fortelle oss om bruk av Internett og digitale verktøy i historie. Han viser at historiefaget står foran en snuoperasjon, hvor utviklingen av elevenes historiske tenking skal inngå som en integrert del av historiefaget. Han vektlegger utviklingen av elevenes historiebevissthet og viser hvordan elevene arbeid med å lage digitale fortellinger og analyse av digitale filmklipp kan bidra til dette.
 * Kap 2; Å være digital i historie:**

Her presenterer forfatteren det geografididaktiske forskningsfeltet, både nasjonalt og internasjonalt, når det gjelder bruk av digitale verktøy. Her trekker han også inn omtale av læreplanen og ulike digitale verktøy. Han fordyper seg i bruk av digitale kart i skolen, og verktøy, nettressurser og prosjekter blir presentert. Særlig vies GIS-baserte verktøy stor plass. ** GIS **, eller ** geografiske informasjonssystemer ** er datamaskinbaserte systemer som brukes til å registrere, modellere, lagre, hente, manipulere, analysere og presentere geografisk refererte data. Denne fagdisiplinen er rundt tyve år gammel ( []).
 * Kap 3; Å være digital i geografi:**

Her presenterer forfatteren først faget som et kunnskaps-fag. Det handler blant annet om å oppøve elevenes kritiske sans når de skal innhente informasjon på nettet. Det vises også til en del nettpublikasjoner gjort av både fagfolk og av elever. I siste del av kapitlet diskuteres RLE som dialog-fag, og det pekes på muligheter og utfordringer med nettbaserte samtaler brukt i faglig sammenheng.
 * Kap 4; Å være digital i religion, livssyn og etikk (RLE):**

Her innleder forfatteren med noen historiske perspektiver, på faget og på læreplanene i faget. Han ser det digitale engelskfaget i lys av både læringssyn, språksyn og teknologisyn. I siste del av kapitlet presenterer han noen praktiske og konstruktive tilnærminger til klipp-og-lim-strategier og til kollektivt tekstarbeid. Han viser blant annet hvordan digitale medier har ført til endrede oppgavepraksiser.
 * Kap 5; Å være digital i engelsk:**

Her presenterer forfatterne en fag- og digitaldidaktisk status for de andre fremmedspråkene i Norge. De etterlyser blant annet mer forsknings- og utviklingsarbeid på det digitale feltet innenfor fremmedspråkdidaktikken. I den andre delen fokuserer de på noen nye undervisnings-praksiser, og de trekker også frem relevante vurderingsaspekter. Blogg er det digitale verktøyet de vier mest plass til.
 * Kap 6; Å være digital i fremmedspråk:**

Her vektlegger forfatterne norskfaget som et tekst-fag. I den første delen presenterer de ulike måter å arbeide med tekster på, der digitale medier er involvert. De ser også på digitalt sammensatte tekster og på ungdommens fritids-tekster. I den andre delen diskuterer de om arbeid med hypertekstfortellinger kan bidra til mer eksperimentell tekstskapning i norskfaget og til økt sjangerkompetanse hos elevene.
 * Kap 7; Å være digital i norsk:**

Her tar forfatteren for seg hva digital kompetanse kan innebære i matematikk, og hvordan digitale verktøy kan bli en naturlig del i undervisning og læring i faget. De fleste eksemplene handler om bruk av datamaskin, men det er også fokus på kalkulatorer. I andre del av kapitlet presenteres eksempler på bruk av åpne dataprogrammer og hvordan matematiske forståelse og ferdigheter kan utvikles med bruk av slike.
 * Kap 8; Å være digital i matematikk:**

Her viser forfatteren hva digitale verktøy kan bety for naturfagene, blant annet i lys av ulike læringssyn. Han tar også opp hvordan ulike nettressurser og læringsplattformer kan utnyttes konstruktivt i faget. I andre del av kapitlet beskriver han hvordan digitale verktøy nærmest har revolusjonert bruken av modeller i naturfag. Via modeller kan viktige dimensjoner ved faget demonstreres i form av animasjoner og simuleringer.
 * Kap 9; Å være digital i naturfag:**

Her gir forfatterne en presentasjon av de ulike hovedområdene i fagplanen og ser disse i lys av digitale medier. De viser også til noe forsknings- og utviklingsarbeid på feltet. I kapitlet presenteres mange eksempler på digital, skapende virksomhet. Hovedvekten har de valgt å legge på ulike digitale teknikker og arbeidsfaser i skaping av visuell kunst.
 * Kap 10; Å være digital i kunst og håndverk:**

Her diskuterer forfatteren sentrale perspektiver på det å være digital i musikkfaget. Han ser særlig på forholdet mellom musikk og teknologi i undervisningen og på lærerollen. Han gir også en rekke konkrete eksempler og råd for hvordan man kan nyttegjøre seg digitale verktøy i musikkundervisningen, og drøfter spørsmål rundt distribusjon, opphavsrett og ulike formater for læring av musikk.
 * Kap 11; Å være digital i musikkfaget:**

Her setter forfatteren fokus på hvordan det digitaliserte samfunnet endrer noe av de underliggende premissene for kunnskap, læring og undervisning. Han presenterer en //digital didaktikk// som bygger på tidligere didaktisk tankegods, så vel som på nyere tanker i Kunnskapsløftet. En ny digital didaktikkmodell lanseres og diskuteres i lys av LK06 sine intensjoner og læreren sine mange utfordringer. Han påpeker at det er en klar sammenheng mellom lærerens digitale kompetanse og hvordan man lykkes med den digitale didaktikken.
 * Kap 12; Ein ny digital didaktikk:**

De fleste eksemplene i boka er hentet fra ungdomsskoletrinnet og videregående skole.


 * Boka er skrevet for lærere, lærerstudenter og ansatte i lærerutdanningene,** og vil være til stor nytte og glede for lesere som er opptatt av skole, undervisning og den digitale kompetansen i skolefagene.