Sammendrag+av+på+mange+måtar

Sammendrag av boka ”På mange måtar” av Anne Løvland Gjennom prosjektarbeid er det en vanlig arbeidsmetode å bruke kombinasjoner av, for eksempel tale, skrift, musikk, film kroppsspråk, og stillbilde for å formidle informasjon om de ulike emnene. Multimodalitet betyr at en skaper mening ved å kombinere ulike semiotiske ressurser. En tolker da semiotiske ressurser som handlinger, materiale og kulturprodukt vi bruker for å kommunisere. Dette kan for eksempel gjøres gjennom ansiktsutrykk, stemmen eller gjennom penn og papir. Boka snakker mye om hva en tekst er og hvordan den kan skapes og tolkes. Noe som er satt sammen av språklige tegn (skrift eller tale) som igjen gjerne kan kombineres med tegn fra andre tegnsystem som musikk eller bilde er en tekst. Tekstkompetanse innebærer å forstå eller tolke tekster, samtidig er det viktig at man har en grunnleggende kunnskap om det å skape sin egen tekst. Boka snakker også om det å skape effektive tekster i de ulike situasjonene som oppstår. Valg av kommunikasjonsmåte er avhengig av hva som skal formidles og hvem som er mottakeren. Hva er poenget med å skape en tekst der mottakeren ikke har kompetanse eller ressurser til å tolke budskapet. Gjennom tekstskapningen skal mottakeren være i fokus og deres ressurser evalueres underveis i arbeidet. Under dette kapittelet snakker de også om at digital kompetanse som en grunnleggende ferdighet i alle fag og viktigheten av at barn læres til å mestre de ulike mediene. Dagens samfunn er digitalt, det er bare å se på de ulike kommunenes hjemmesider der alt av søknader skal skje over nett eller ulike nettsamfunn med koder. Barna skal læres opp til å trekke det digitale inn i sin egen hverdag.
 * Tekst og tekstkompetanse **

En sammensatt tekst er som ordet beskriver en tekst satt sammen av flere elementer som f. eks. verbaltekst, bilde, tegninger eller lyd. En multimodal tekst er det samme som en sammensatt tekst, der modalitetene er trekk som oppstår på grunn av samspillet mellom uttrykksmåter eller modaliteter. Enkel forklaring; Ved å skape et samspill mellom de ulike modalitetene skaper vi samtidig en sammensatt tekst. For å avgjøre hvilke modaliteter som skal brukes må du tenke på hva som forsterker det budskapet du ønsker å sende. Det multimodale samspillet i sammensatte tekster kommer til utrykk på to måter: Vi har fire former for kohesjon:
 * Hva kjennetegner en sammensatt tekst? **
 * 1) De ulike modalitetene spesialiserer seg på ulike formål (funksjonell spesialisering). På denne måten kan multimodale tekster utnytte at de ulike modalitetene har ulik modal affordans (hvilken uttrykksmåte som egner seg best) gjennom funksjonell spesialisering. En illustrert tekstmed spredde illustrasjoner vil legge den funksjonelle hovedtyngden til verbalteksten.
 * 2) Ulike former for sammenheng oppstår mellom modalitetene (multimodal kohesjon). Den sammenhengen som gjør de enkelte delene av teksten meningsfull i forhold til hverandre og til teksten som helhet kalles kohesjon. Er det ikke tilstrekkelig kohesjon i en tekst, vil vi ikke oppleve den som sammenhengende. Vi opplever at tekst og bilde hører sammen i en bildebok, og at lyd og levende bilder samspiller om å skape mening i en film. Samspillet gjør at de utfyller hverandre. De mekanismene som gjør at vi opplever denne sammenhengen kalles multimodal kohesjon.
 * Rytme ** er knyttet til tekstens tidsdimensjon, siden sammenhengen blir etablert fordi teksten utvikler seg i tid. Overskrifter gir også rytmisk utvikling i bøker. Kalenderen (en med bilder eller sitater) er ofte multimodal da vi opplever teksten som sammenhengende fordi verbaltekst, tall og bilder har en fast organisering som blir synlig for oss etter hvert som vi blar.
 * Komposisjonen ** kan gi signal om informasjonsverdien til de ulike delene i teksten og hvilke deler av teksten som hører sammen. Komposisjonen gir ulike signaler slik at leseren kan orientere seg og se sammenhengen i teksten. Noen ganger har senderen med vilje laget en komposisjon som gjør at leseren må lete seg frem på egenhånd. Slike komposisjoner forutsetter motivasjon, nysgjerrighet og innsatsvilje for å bruke kreativitet og energi i leseprosessen.
 * Informasjonskobling **<span style="font-family: "Times New Roman","serif"; font-size: 16px;"> er ulike måter å etablere relasjoner til for eksempel et bilde. Dette kan gjøres ved å ha et bilde av en liten gutt og teksten Kong Olav V 100 år. På denne måten gjør informasjonskoblingen bildet mer spesifikt ved å etablere relasjon mellom gutten på bildet og Kong Olav V. Bilde og verbaltekst utfyller hverandre.
 * <span style="font-family: "Times New Roman","serif"; font-size: 16px;">Dialog **<span style="font-family: "Times New Roman","serif"; font-size: 16px;"> er fremgangen i en samtale eller ett musikkstykke.

<span style="font-family: "Times New Roman","serif"; font-size: 16px;">Skolen har et ansvar for å utvikle elevenes tolkningskompetanse. Elevene skal bevege seg vekk fra å lese blindt og ureflektert over til å reflektere og bli kritisk til teksten. Vi har fire dimensjoner ved analyse av multimodale tekster (Theo Van Leeuwens).
 * <span style="font-family: "Times New Roman","serif"; font-size: 18.66px;">Å lese Sammensatte tekster **
 * 1) <span style="font-family: "Times New Roman","serif"; font-size: 16px;">Hva handler teksten om? Det teksten handler om sier noe om hvilke intensjoner senderen har og hva hun vil med teksten. Vil hun underholde, og pirre nysgjerrigheten til leseren, eller vil hun gi leseren et oversiktsbilde av sentrale trekk ved en periode. Handlingen, måten handlingen blir utført på, aktører, hvordan aktøren opptrer, hjelpemidler til å utføre handlinger, plassering i rom/tid. Handlingene er det sentrale, disse handlingene blir utfør på en eller annen måte. Handlingene må utføres av aktører som har ulike kjennetegn og ved hjelp av ulike hjelpemidler. Handlingen skjer også i tid og rom. Eks: (fem pcer stjålet fra Voie Skole) Handling, tjuveri, brutt seg inn i bygningen, en nøkkel, skole i Kristiansand, publisert 14 des., 2006. Parfymereklame: lyseblå flaske, pene hender som rører ved den, eneste teksten er navnet på parfymen. Fargevalget og måten de pene hendene rører ved flasken får leseren til å assosiere illustrasjonen med noe feminint og erotisk uten at slike ord er nevnt. Dette kaller vi funksjonell spesialisering.


 * 1) <span style="font-family: "Times New Roman","serif"; font-size: 16px;">Hvordan skjer samhandlingen i teksten? Samhandlingen skjer gjennom sterke signaler som tiltrekker seg oppmerksomhet. Eks. tittel, overskrift, bilde. Fylle ut åpne rom med kunnskap og erfaringer. For å selge – bruker de fengende bilder og korte interessante stikkord. Et bilde av et menneskeøye tiltrekker seg naturlig oppmerksomhet, for å identifisere seg med leseren benytter de seg gjerne av bilder av mennesker på målgruppens egen alder.


 * 1) <span style="font-family: "Times New Roman","serif"; font-size: 16px;">Hvordan stil bygger tekstskaperne gjennom teksten? Når vi leser en multimodaltekst kan man finne spor av tekstskaperens identitet og den sosiale og kulturelle forankringen vedkommende var i. Ved å se på syntaks, ordvalg og trekk ved håndskriften kan det være mulig å finne ut hvem som er avsender av et anonymt brev.


 * 1) <span style="font-family: "Times New Roman","serif"; font-size: 16px;">Skal vi oppfatte teksten som sann? Bruke ord som sannsynligvis og kanskje, dersom det er rom for tvil. Om vi oppfatter det som troverdig avhenger av dens kommunikativ situasjon. **Naturalistisk fremstilling**: I mange sammenhenger tror man på det som ligner virkelige situasjoner og ting. Eks. Umanipulerte bilder. Dersom man har en ensfarget bakgrunn, betyr det at innholdet ikke skal oppfattes for bokstavlig. **Abstrakte kriterium**: en måte å få det til å være sant, eks. nattkremer på bilde.

<span style="font-family: "Times New Roman","serif"; font-size: 16px;">Om å skape sammensatte tekster <span style="font-family: "Times New Roman","serif"; font-size: 16px;">Man skaper sammensatte tekster i klasserommet ved å dramatisere, skrive, tegne, spille inn film. Vi bruker flere av disse for å skape en sammensatt tekst. Theo Van Leeuwen mener det er to ulike semiotiske ressurser; det teoretiske: Hva som vil være mulig å uttrykke i nettopp denne ressursen uten å ta hensyn til den aktuelle situasjonen. Aktuelle potensialet: det som virker relevant for tekstskaperen ut i fra hva som skal formidles, plassering, fremføring og fysisk posisjon i klasserommet. <span style="font-family: "Times New Roman","serif"; font-size: 16px;">Ulike stiler å fremføre på: <span style="font-family: "Times New Roman","serif"; font-size: 16px;">Sabotørstilen representerer motvilje. Dette er selvsagt den stilen som får minst aksept hos læreren. Klassens reaksjoner kan variere etter hva som er klassens holdninger. Elevene kan melde seg helt ut og kan ende med og ikke ha noe å presentere, men det kan også være at elevene fremfører et produkt som synlig blir tatt lite på alvor. <span style="font-family: "Times New Roman","serif"; font-size: 16px;">Boka skriver også en del om multimodale uttrykk i prosjekt arbeid og fremføringer. <span style="font-family: "Times New Roman","serif"; font-size: 16px;">Det er mange grunner til at elevene velger nettopp de semiotiske ressursene de gjør. Erfaringer fra tidligere er viktig da de vet hva de har lykkes med tidligere. Elevene velger den/de semiotiske ressursene som kan uttrykke budskapet, slik at det når frem i den aktuelle sosiale konteksten. Det er viktig å gi elevene tilstrekkelig erfaringer med ulike semiotiske ressurser og ulike former for multimodale samspill. Med en slik erfaring vil de lettere se at modalitetene kan ha nye og spennende bruksområder. Erfaringer med ulike modaliteter i ulike situasjoner kan bidra til at man lettere kan være kreativ når nye medium dukker opp. <span style="font-family: "Times New Roman","serif"; font-size: 16px;">Læreren kan ikke regne med at elevene klarer å oppdage hvilke affordanser som ligger i modaliteter og hvilke potensial som ligger i den multimodale kohesjonen. Man må derfor arbeide systematisk med å videreutvikle kunnskap om produksjon av sammensatte tekster. Gjennom refleksjonssamtale og veiledning kan man øke kunnskapen. Det er viktig å introdusere en avgrenset mengde modaliteter for de minste og øke mengden etter hvert når de er klare. <span style="font-family: "Times New Roman","serif"; font-size: 16px;">Lærerrollen er den viktigste nøkkelen til vellykket arbeid med sammensatte tekster i klasserommet. Multimodal tekstkompetanse er viktig og verdsatt i samfunnet, men det er store mangler på hvordan man skal utvikle sin kompetanse i praksis.
 * <span style="font-family: "Times New Roman","serif"; font-size: 16px;">Ekspertstilen **<span style="font-family: "Times New Roman","serif"; font-size: 16px;">, der elevene uttrykker autoritet, selvstendighet og trygghet. Noen er eksperter fordi de har egne opplevelser og kommuniserer temaet fra et innenfra perspektiv. En annen måte er å ha lest seg grundig opp om det man skal fortelle om. Så fort fremlegget er ferdig er rollene snudd. Da er det som oftest lærer og medelever som skal evaluere det som har skjedd. Eks. på personlig stil kan være en gutt som ser fiske som hans store lidenskap. Kombinasjoner av måten han snakker på, det han snakker om og det at han viser frem eget utstyr gir eleven autoritet i forhold til lytterne. Fagterminologien er også gjerne svært innarbeidet hos eleven.
 * <span style="font-family: "Times New Roman","serif"; font-size: 16px;">Entertainerstilen **<span style="font-family: "Times New Roman","serif"; font-size: 16px;"> er for elever som heller ønsker seg status som kul eller underholdene, fremfor fagorientert og saklig. Stilen balanserer ofte på hva som er akseptert eller ikke. Framlegg som er morsomme blir ofte kommentert av elevene i ettertid, gjerne i friminutt, i mens ”kjedelige” framlegg ikke blir pratet om. Det kan være vanskelig å vite om man skal legge vekt på fagstoffet eller humoren i framlegget. En måte å løse dette på kan være å skifte stil underveis, først morsomt også dra det tilbake med den seriøse og trygge måten.
 * <span style="font-family: "Times New Roman","serif"; font-size: 16px;">Estetiker stilen **<span style="font-family: "Times New Roman","serif"; font-size: 16px;"> er en posisjon som utrykker flid og orden. Posisjonen møter ofte stor velvilje og aksept både hos lærere og medelever. Det vanligste er å bruke romlige organiserte materialer som illustrasjoner, typografi og annen grafikk. Eks. veggavis. Det er fremsiden og overskrifter som syns best og veggavisen uttrykker ofte bredt (de tegner fremfor å bruke bilder og skriver teksten i stedet for å kopiere den rett av).
 * <span style="font-family: "Times New Roman","serif"; font-size: 16px;">Pliktoppfyller stilen **<span style="font-family: "Times New Roman","serif"; font-size: 16px;"> gjør det som læreren ber om, ønsker læreren ting gjort på en spesiell måte gjør eleven det slik læreren har beskrevet. Fremlegget avhenger av læreren. Noen steder vil de fleste bruke verbalspråket, mens andre skoler/lærere vil ingen bruke verbalspråket som den eneste modaliteten.
 * <span style="font-family: "Times New Roman","serif"; font-size: 16px;">Hva er målet til elevene med arbeidet? **
 * <span style="font-family: "Times New Roman","serif"; font-size: 16px;">Egenutvikling: **<span style="font-family: "Times New Roman","serif"; font-size: 16px;"> Å gjøre det man ikke kan. Mange har et ønske om å utvikle ulike sider ved seg selv. Hvorfor valgte du å lage film? – ”fordi jeg hadde lyst til det. Jeg har aldri laget film før og hadde lyst til å prøve det”. Å utvikle kompetanse på det feltet er attraktivt som egenutvikling og for å sette seg selv i posisjon til resten av klassen.
 * <span style="font-family: "Times New Roman","serif"; font-size: 16px;">Opplevelsesmål: **<span style="font-family: "Times New Roman","serif"; font-size: 16px;"> Å gjøre noe man vet man kan. Dette er det tryggeste modalitetsvalget da det er noe kjent og man har lykkes med det tidligere.
 * <span style="font-family: "Times New Roman","serif"; font-size: 16px;">Resultatmål: **<span style="font-family: "Times New Roman","serif"; font-size: 16px;"> Å gjøre det som lønner seg. Elever velger ofte det de tror vil lønne seg i form av gode karakterer eller annen type anerkjennelse. Mange elever vet hvilke holdninger læreren har til det arbeidet elevene gjør og lar disse bestemme målsettingen. Mange tror at den eneste måten å få frem fakta er å stå og lese opp.
 * <span style="font-family: "Times New Roman","serif"; font-size: 16px;">Kommunikasjonsmål: **<span style="font-family: "Times New Roman","serif"; font-size: 16px;"> Å gjøre det som folk forstår, man velger den kommunikasjonsformen som egner seg best. Eks. vise noe mens man forklarer slik at man binder ulike modaliteter sammen.
 * <span style="font-family: "Times New Roman","serif"; font-size: 16px;">Akseptmål: **<span style="font-family: "Times New Roman","serif"; font-size: 16px;"> Å gjøre det andre liker. De sosiale relasjonene mellom elevene avgjør hvordan fremlegget blir. Klassekulturen og rolleforventningene gir føringer. Ofte kan man se sammenheng mellom entertainerstilen og det å handle ut i fra akseptmål.
 * <span style="font-family: "Times New Roman","serif"; font-size: 18.66px;">Klasserommet som arena for multimodal tekstskapning **